Аграрні науковці в угоду собі протидіють селянам отримати у власність земельну ділянку при приватизації
Перша історія про Державне підприємство «ДГ «ОЗЕРНА», органом управління якого є Національна академія аграрних наук України (НААН) на чолі з Ярославом Михайловичем Гадзало.
![Д. Качур в ДП ДГ "Озерна"](http://dkachur.in.ua/wp-content/uploads/2018/12/ahrarni-naukovtsi-pryvatyzatory.jpg)
Законодавче підґрунтя
18.0.2018 року був прийнятий Закон України «Про приватизацію державного і комунального майна», яким (ст. 4) дозволено приватизувати всі державні підприємства, органом управління яких є НААН. У старому законі про приватизацію, відповідно до частини 2 ст. 5, майно підприємств НАН та галузевих академій наук (у тому числі і НААН) не підлягало приватизації, але новий Закон залишив обмеження тільки для об’єктів, які включені до Державного реєстру наукових об’єктів, що становлять національне надбання та до Держреєстру наукових установ, яким надається підтримка держави.
Тому з 07 березня 2018 року близько 200 сільськогосподарських державних підприємств НААН підлягають приватизації з земельними ділянками, площею біля 500 тис. га, які внаслідок приватизації цих ДП повинні бути передані у власність встановленим категоріям громадян (ст. 116, 25 ЗКУ).
Як люди “землі просили”
Відповідно до вимог нового Закону (ст. 11) ГО «ОФІЦЕРИ. ГРОМАДЯНИ. ВІЛЬНА. УКРАЇНА» подає 08.10.2018 року до Регіонального відділення ФДМУ Заяву про включення ДП «ДГ «ОЗЕРНА» до переліку об’єктів малої приватизації, що підлягають приватизації. РВ ФДМУ реєструє цю заяву 16.10.2018 за № 05-50-4846 та направляє звернення до НААН від 18.10.2018 № 50-02-5180. Відповідно до вимог Закону НААН повинно надати згоду або вмотивовану відмову.
Про вмотивовану відмову нам підкаже ст. 19 Конституції України: органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов’язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Стає зрозумілим, що вмотивована відмова повинна бути тільки з посиланнями на законодавство, яке визначає заборону або обмеження приватизації об’єкту приватизації.
НААН надає відповідь
НААН надає відповідь РВ ФДМУ від 23.10.2018 № 10.2-03/447, якою не погоджує приватизацію ДП «ДГ «ОЗЕРНА» та викладає обставини для відмови у приватизації. Зазначу одразу, що жодного посилання на законодавство щодо обмеження у приватизації немає . А що ж то за обставини (вони відсутні у законодавстві), які не дають можливості отримати громадянам у власність земельні ділянки внаслідок приватизації ? Пропоную уважно розглянути та зрозуміти мотиви дій аграрних вчених.
Приватизувати не можна
Основний акцент аграрні вчені роблять на те, що ДП «ДГ «ОЗЕРНА» включено до Державного реєстру виробників насіння і садивного матеріалу та вирощує насіння сільськогосподарських культур. Але до цього реєстру включено 586 підприємств і лише 82 підприємства є державними. Тому з’ясувалося, що приватний бізнес ще в більшій кількісті ніж державні підприємства теж займається вирощуванням насіння та науково-дослідницькою діяльністю у цих напрямках.
Далі, аграрні вчені зазначають, що в господарстві утримуються 449 голів ВРХ (великої рогатої худоби) у тому числі молочного напрямку – 200 голів та те, що у цьому році нарощено 13 одиниць поголів’я корів. Відчуваєте, аж 200 корів, хоча для забезпечення нормальної життєдіяльності та ефективного утримання – корівники розраховані на 400 голів. Але це такий маленький штрих, а питання в іншому: 200 дійних корів тому 200 телят повинно бути, хай з них половина бички (100 голів) і як тоді виходить, що поголів’я нарощено тільки на 13 голів? Мабуть це результат застосування передових технологій аграрних вчених та тільки при цьому десь ділося біля 80 голів молодих корів.
Зокрема, аграрні вчені зазначають що під науковим супроводом у ДГ «ОЗЕРНА» надоєно у 2017 році з розрахунку на 1 корову на рівні 7200 кг молока, коли по Україні цей показник станове 5 000 кг молока. Але в.о. Міністра Мінагрополітики М. Мартинюк 24.10.2018 на своїй сторінці ФБ зазначив, що середній надій на корову, за підсумками 2017 року, складає 6025 кг/рік. Невже аграрні вчені не знають статистики або ж вони відверто брешуть? Та далі М. Мартинюк наводить сумні дані для цих вчених про те, що ввіз ВРХ на митну територію за півроку збільшився на 115 %. Так мало того, що аграрні вчені не знають статистики, так приватний бізнес закуповує ВРХ не в них, а за кордоном. А чому? А тому, що в США цей показник (середній надій) становить 10 500 кг/рік на голову корову, на відміну досягнення наших аграрних вчених – на 1200 кг більше від середнього та і то мабуть за рахунок необлікованих корів (питання по 80 коровам в рік присутнє).
І нарешті, аграрні вчені за обставину, яка позбавляє громадян отримати у власність земельну ділянку та позбавляє Державу отримати гроші від приватизації, вважають великим досягненням отримання валового доходу у сумі аж 51 млн. грн., при цьому одержано 5,5 млн. грн. валового прибутку. Всі можуть подумати про гарні результати роботи ДП «ДГ «ОЗЕРНА» та про те, як ефективно управляють цим підприємством НААН на чолі з Я. Гадзалою.
Але, Мінекономрозвитку чомусь не звертає на всі зазначені досягнення ДП «ДГ «ОЗЕРНА» і чомусь за 1 квартал та за 1 півріччя 2018 року оцінює її фінансово-господарську діяльність як “неефективна”, та дає оцінку ефективності управління – “негативне управління”. Знову аграрні вчені не знають про своє негативне управління цим ДП «ДГ «ОЗЕРНА» або брешуть? Мало того, НААН в цьому випадку була зобов’язана проаналізувати причини, що призвели до такого стану та зі свого боку подати пропозиції щодо реорганізації або приватизації цього підприємства (відповідно до наказу Мінекономрозвитку від 15.03.2013 № 253 (п. 6.7.)).
Звертаю Вашу увагу на те, що законодавство вимагає від НААН подати пропозицію щодо приватизації, але аграрні вчені на чолі з Ярославом Гадзалою відповідають відмовою.
Діяльність ДП «ДГ «ОЗЕРНА»
Далі коротенько розглянемо діяльність ДП «ДГ «ОЗЕРНА». На цей час площа земельних ділянок у постійному користуванні ДП складає 3771,9 га. По звітності за 2017 рік:
Культура | Площа, га | Врожайність, ц | Сер. врожайність, ц/га |
Віка | 22 | 13,64 | 18,5 |
Кукурудза | 624,8 | 37,05 | 59,5 |
Пшениця озима | 858,1 | 43,75 | 42,7 |
Ячмінь яровий | 217,3 | 40,22 | 35,0 |
Гірчиця | 5 | 12,8 | 12,0 |
Соняшник | 677,7 | 18,26 | 21,3 |
Соя | 676,5 | 14,56 | 20,0 |
«Досягнення» аграрних науковців очевидні при порівнянні урожайності у ДП та середньої урожайності по країні. Та ще площа по звітності складає 3081,0 га (в наявності 3771,9). Тепер зробимо підрахунок по пшениці – у неї сама низька рентабельність по даним статистики у 2017 році і склала 26,8 % (приклад по соняшнику – 41,3 %). Урожайність по даним статистики склала 42,7 ц/га, множимо на 3771,9 га і отримуємо 16 106 тон загального урожаю. Далі, по даним статистики, середня ціна продажу пшениці восени 2017 року склала 4 300 грн/т. Тепер множимо урожай 16106 на ціну 4300 та отримуємо дохід 69 255 843, 00 грн. Тобто, мінімальний дохід у 2017 році повинен був скласти 69 млн. грн. (розрахунок по самій низькій рентабельності), а у аграрних вчених він склав 51 млн. грн.
Приводжу ці розрахунки – для розуміння того, як держава недоотримала гроші до бюджету і як ці гроші потрапляють до кишень осіб із НААН. Тобто ми вже є свідками заниження валового доходу. Це дуже важливо, тому що є порядок та встановлено норма відрахування частини чистого прибутку до бюджету у розмірі 75%. По звітності ДП «ДГ «ОЗЕРНА» ці відрахування у 2017 році склали 545 тис. грн.
А тепер знову порахуємо: 69 млн. при рентабельності пшениці 26,8 % повинно дати прибуток до оподаткування 69 млн. грн. х 26,8% = 18, 5 млн. грн. І як вбачається державний бюджет повинен отримати на рівні 13 млн. грн, а отримав 0,5 млн. А чому так, а тому що при доході 51 млн. грн. собівартість продукції склала 45,5 млн. грн. і таким чином рентабельність по усім культурам склала 10 % (середня по пшениці – 26,8%).
Це приклад, як хазяйнують аграрні вчені та тому Мінекономрозвитку ставить оцінку ефективності управління – негативне управління.
А де ці гроші ?
А чому так і де ці гроші? А все просто – у статтях “Туфли главы НААН Гадзало за 11 тыс. долларов оплачены его девушкой пресс-секретарём” та “Академия аграрных наук собирает деньги с фермеров в новогоднюю ночь” були наведені факти по журналістським розслідуванням скільки хабарів збирають аграрні вчені у туфлях за 11 тисяч доларів.
Хто винен ?
Так ось, цей самий Гадзало Ярослав Михайлович зараз є керівником НААН. При ньому бюджет недоотримав колосальні гроші від діяльності ДП ДГ «ОЗЕРНА». Він протиправно став на заваді проведення приватизації та тим самим не дає Державі отримати гроші від приватизації, а головне громадянам отримати у власність земельні ділянки.
Далі, при приватизації ДП з його земель передбачено передача до 15 % до земель резерву, які також можуть бути розпайовані в першу чергу на громадян, які мають пільги – а це категорія учасники бойових дій.
І якщо дивитися далі, то після приватизації прийде покупець, у якого рентабельність буде не нижче ніж по країні та збережуться робочі місця – а це податки, громадяни будуть отримувати орендну плату та теж платити податки до місцевого бюджету – а це розвиток села, пільговики теж будуть отримувати орендну плату або самі стануть заробляти на своїй земельній ділянки.
І цьому всьому заважає людина, яка без сорому збирає хабарі у туфлях за 11 тисяч доларів.
Також хочу зазначити щодо нефахового вирішення питань приватизації у цьому питанні посадовими особами ФДМУ. Але, ми маємо там теж негаразди – незрозуміло призначений в. о. Голови ФДМУ В. Трубаров ініціює на призначення заступником, якій відповідає за приватизацію В. Герца – це той самий, який і раніше відповідав у ФДМУ за приватизацію та за два роки не виконав план надходження коштів до бюджету на суму майже 47 млрд. грн. , а по закону вони повинні були зазначити про протиправну відмову НААН та звернутися до правоохоронних органів. Але, але, але…
Тому можна констатувати перший фактичний наслідок цього Закону – завдяки зусиллям «реформаторів» Уряду Гройсмана та деяким діячам, існує загроза для громадян та пільговиків сільської місцевості залишитися без права на приватизацію земельних ділянок державних підприємств та загроза лишити Державу отримати кошти від приватизації.
Що робити ?
Що робити для збереження права громадянина на отримання у власність земельної ділянки при приватизації ДП?
![ПІкети](http://dkachur.in.ua/wp-content/uploads/2018/12/pikety-324x216.jpg)
Наразі необхідно об’єднатися для звернень до відповідних органів влади та до народних депутатів, для проведення мирних зібрань біля НААН для висловлювання протесту проти свавілля деяких осіб, надати інформацію до правоохоронних органів та домогтися вирішення проведення приватизації.
Тому треба контролювати дії влади, не давати їм можливості порушувати законодавство та права громадян, знати та боротися за свої конституційні права, за прозору приватизацію, за надходження до бюджету та боротися проти свавілля чиновників.
Блог автора – постійна ссилка на статтю
Качур Д. М. , член Громадської ради при ФДМУ , експерт з питань приватизації